V roce 2021 tomu je právě deset let od zahájení příprav pro rozsáhlou rekonstrukci kostela Všech svatých s kostnicí v Sedlci, který byl součástí rozsáhlého cisterciáckého opatství (čtěte díl první – historie).
Hlavními důvody plánované rekonstrukce byly problémy se statikou a vlhkostí objektu. Dolní kaple je zapuštěna tři metry pod zemí, a to bez použití jakékoli hydroizolace. Vzlínající vlhkost proto dlouhodobě poškozovala zdivo, venkovní i vnitřní omítky i kosterní výzdobu. Nejzávažnějším problémem však je pokles stavby v místě západního průčelí s věžemi, které je způsobeno velkým zatížením této části a především nestabilním podložím tvořeným sprašovým podkladem. Stavba jako by na něm „plavala“ bez pevnějšího ukotvení. Celkové naklonění objektu nyní můžeme spatřit pouhým okem, horní část věží je vychýlena téměř 50 cm od svislice.
západní průčelí Santiniho dlaždice
Již během přípravné fáze bylo zřejmé, že rekonstrukce bude probíhat několik následujících let. Zároveň Římskokatolická farnost Sedlec učinila rozhodnutí financovat náročnou obnovu z vlastních finančních zdrojů – tedy z příjmů ze vstupného a za plného provozu – tedy přístupu návštěvníků. Cesta bez čerpání grantů a dotací měla od začátku poskytnout potřebný prostor pro realizaci bez „svazování“ případnými podmínkami dotačních výzev. Pokud zhlédnete videa natáčená během rekonstrukce, myslím, že uznáte, že toto rozhodnutí bylo opravdu prozřetelné, neboť se realizace jednotlivých etap skutečně aktuálně přizpůsobovala novým nálezům a skutečnostem.
Rekonstrukce, která probíhá průběžně od roku 2014 si dosud vyžádala investici ve výši 70 milionů korun. Její ukončení je aktuálně plánováno cca do roku 2030 a celková výše nákladů by se měla pohybovat kolem 200 milionů Kč. Průběh rekonstrukce v následujících letech bude ovlivněn aktuální situací v oblasti cestovního ruchu, která přímo ovlivňuje ekonomickou kondici investora.
„Nikdo z nás si asi nedokázal představit, že přijde nelehká situace a příjmy z turismu spadnou téměř na nulu. Přesto rozhodnutí financovat tak náročný projekt z vlastních zdrojů nelitujeme. Z nadsázkou říkáme, že jsme si „koupili svobodu“. Tedy svobodnou volbu výběru kvalitních dodavatelů – partnerů – odborníků, svobodu reagovat na nálezy a upravovat plány, svobodu obnovit tento unikátní objekt nejlépe, jak je to možné. Všichni, kdo se na obnově kostnice podílíme, vnímáme výjimečnost této spolupráce. Panuje zde velmi otevřená komunikace a atmosféra, odpovědný přístup a vzájemná důvěra. Jsme přesvědčeni, že i takové faktory ovlivňují zdárný výsledek mnohaletého snažení o uchování této památky pro budoucí generace,“ říká Radka Krejší, ředitelka organizační složky farnosti.
Co je již hotovo
2014 – 2016
Exteriér: V těchto letech došlo k obnovení krovů a pokládce nové břidlicové střechy, dále byly obnoveny obě terasy nad dolní kaplí. Ty byly sanovány, vyřešena izolace proti promrzání, svody dešťové vody, položena pochozí dlažba z božanovského pískovce a následně také vyřešen systém odvětrávání objektu. Jižní terasa je nyní již přístupná veřejnosti.
Interiér: Byla restaurována kosterní výzdoba v podobě ověsů a lustru. Kovové prvky i kotvy byly zkorodované a hrozilo jejich zřícení. Lustr (2 m vysoký, téměř 2 m široký), vážící 150 kg složený z více než 1.000 ks kostí byl zrestaurovaný vrácen na své místo. Kovové prvky konstrukce kosterní výzdoby byly nahrazeny nerezovým materiálem, výzdoba byla podrobně zdokumentována, kosti následně vyčištěny a zpevněny tradiční metodou ve vápenné lázni. Následně byly jednotlivé prvky sestaveny do původní podoby a zavěšeny na své původní místo.
* pokládka břidlicové krytiny * práce na jižní terase
2017 – 2018
Exteriér: Bylo sanováno obvodové zdivo, vytvořeny odvodňovací kanály, opravena venkovní fasáda dolní kaple a dozděny opěrné pilíře. Byla repasována okna včetně restaurování vitráží a vsazena zpět. Připraven byl podklad a položena dlažba kolem dolní kaple. Probíhal archeologický výzkum, který se z původně plánovaných 4 měsíců prodloužil na 2 a 1/4roku a který přinesl zajímavá zjištění. Celkem bylo díky práci archeologů vyzvednuto přes 1.800 kosterních pozůstatků z více než 32 hromadných hrobů, které pocházejí z první poloviny 14. století (hladomor 1318, mor 1348-50). Aktuálně se jedná o největší soubor podobných hrobů, který je zkoumán v Evropě. Po ukončení průzkumu vznikl záměr na vybudování nového podzemního prostoru tzv. bookshopu.
Interiér: Dokumentace, příprava a začátek rozebírání severozápadní kosterní pyramidy.
* archeologický průzkum * 2m výkop kolem kostnice – průzkum
2019 – 2020
Exteriér: Proběhly další opravy fasády, úprava zdiva, byly nahozeny obvodové stěny dolní kaple.
Interiér: Během tří měsíců proběhla demontáž pyramidy, omytí kosterních pozůstatků (zhruba 60.000 ks kostí) a jejich zpevnění ve vápenné vodě a následné uložení před opětovným navrácením na původní místo (zřejmě v roce 2022). Pilíř u této pyramidy byl staticky zajištěn jeho podezděním a zpevněním základů. Během těchto prací byly klenby odlehčeny výdřevami – dřevěnými konstrukcemi. V podlaze pod pyramidou byl vytvořen systémem větracích kanálků a celé klenební pole bylo připraveno pro nános nové štukatérské výzdoby.
* průzkum Santiniho štukové výzdoby * prostor bookshopu
Započaly práce na zbudování bookshopu unikátní technologií dusané hlíny. Směs kameniva, jílu, písku a lokální hlíny je vsypána do bednění a následně je udusána na zhruba polovinu svého objemu, a to v tenkých vrstvách vždy po celé délce stěny. Výsledná stěna (27 metrů dlouhá, 10 cm široká a 2,2 m vysoká) je v České republice první takto komplexní realizací. Kromě funkčnosti z pohledu dotváření mikroklimatu a estetických vlastností stěna také přispívá k umocnění celkového dojmu a atmosféry prostoru v místech arecheologických výkopů a tedy hromadných hrobů, na které má prostor také odkazovat. Bookshop byl následně zastřešen speciální směsí drátkobetonu a dotvořena tzv. bříška – baldachýny v pohledové části stropu.
bookshop dokumentace bookshop dokumentace
Bookshop – další vrstva
Při samotné rekonstrukci bylo odhaleno několik „vrstev“ této památky. Během arechologického průzkumu byly nalezeny pravěké artefakty datované do období zrhuba 2000 let před naším letopočtem. Zároveň je zřejmé, že na místě kostela Všech svatých stála již jiná stavba, ze které se dochovala část zdi a nároží. Starší než kostel jsou také hromadné hroby z první poloviny 14. století odkryté v jejím okolí, do kterých základy kostela zasahují. Datace vzniku kostela byla tedy díky tomu zpřesněna na období zhruba 1370 – 1380 a zřejmě první uložené ostatky v kostnici pocházely z klášterního hřbitova kolem románského kostela, na kterém byla později vybudována katedrála. Stavební úpravy kostela Všech svatých proběhly po husitských válkách a zásadní otisk zde zanechal v letech 1708 – 17012 Jan Blažej Santini Aichel.
raně barokní sgrafito ze severní zdi spodní kaple stěna z dusané hlíny
Fascinující jsou také nálezy kamenných prvků z různých období, jejichž význam a funkce aktuálně nejsou objasněny. Můžeme se tedy pouze domnívat, tipovat, diskutovat a konstruovat teorie o jejich účelu, fungování a podobě kostela během staletí. Jedná se například o zmíněnou kamennou zeď, klenbu portálu v úrovni spodní kaple, část opěrného pilíře, oblouk pod jižním schodištěm nebo čtyři stupně gotického schodiště z terasy do horní kaple.
Bookshopem vznikl prostor zcela nový, představující další vrstvu ve vývoji této památky. Symbolicky s patrnými vrstvami dusané hlíny, ve kterém vznikne prostor pro zázemí, prodej upomínkových předmětů a také expozici s umístěnými kamennými artefakty a modely stavebního vývoje kostela. Po finalizaci bookshopu ještě dojde k úpravě schodiště do dolní kaple, které bude zúženo a prostor po stranách bude využit pro vytvoření vstupu.
vizualizace – nová expozice vizualizace – nové schodiště
Sestupujeme do prostoru bookshopu po provizorních schodech. Přiznávám, že zcela ztrácím prostorovou orientaci, což se mi většinou nestává 🙂 V hlavě se mi překrývají obrazy z video dokumentů s historickými vyobrazeními, do nich vstupují informace od Radky a vizualizace z projektové dokumentace, připočítává se provizorní schodiště a lávky a já v jednu chvíli vůbec netuším, jak bude celý objekt finálně propojen. A to má půdorys kaple celých 23×23 metrů 🙂
Jsme na místě a já můžu zblízka prozkoumat stěnu z dusané hlíny. Ano, je krásná, zajímavá. Jednotlivé vrstvy se od sebe trochu liší, jen malinko, akorát na to, aby to člověk rozpoznal a zároveň mohly splynout v jeden celek. Místy je porézní a místy zcela hladká. Půdorys stěny je zaoblený a povrch precizně kopíruje její tvar. Radka mě upozorní na „bříška“ na stropě, jak říkají vypouklým ručně upravovaným baldachýnům. Teprve teď se rozhlížím po celém prostoru. Mezi baldachýnky čekají kulaté otvory na osazení světlíky. Zatím jimi však světlo neproudí.
Pohybujeme se po prostoru a dozvídám se, kde by měly být umístěny modely kostela a jak budou prezentovány kamenné artefakty, které se našly při průzkumu. „Hmmm, to bude vážně super,“ říkám si… Prostor pro pokladnu, prodej upomínkových předmětů, představuji si designové police a regály. Chvilku se snažím zachytit prostor fotkou. Na konci dusané stěny prostor končí dusanou příčkou. Konec. Hlína. Zem. Zajímavý. Pocit, že jste v „hliněném“ prostoru pod zemí, že jste „se zapomněli“ v archeologickém výkopu…
Přicházím domů a po absolutním odlivu energie trávím následující 2 hodiny spánkem. Opravdu. Pro mě velmi silný zážitek. Jsem zvědavá, jak se prostor nakonec „vyloupne“, jestli se „zabydlí“ a bude působit trochu méně autenticky. Alespoň na mě. I když tak zcela splňuje zadání a účel. Těším se.
Plán 2021
V letošním roce budou práce i nadále pokračovat v exteriéru i interiéru, například dokončením jižního schodiště, chodníčku ze štětové dlažby a budou demontovány stany instalované při archeologikém průzkumu. V interiéru budou pokračovat práce vedoucí k navrácení kosterní pyramidy a také pro dokončení bookshopu. Rekonstrukce bude i nadále financována z vlastních zdrojů farnosti, z rezerv a zaplaceného vstupného návštěvníky.
…a další vyhlídky
Musím přiznat, že mě osobně nadchla představa původní podoby horní kaple a také jisté nadšení vrátit jí alespoň částečně tuto podobu otevřením zazděných oken, úpravou kleneb atd. Věřím, že se tato představa jednou stane skutečností.
Po dokončení úpravy prvního klenebního pole a restaurování pyramidy a jejím navrácení zpět jsou na řadě další tři podobná pole. Tolik práce je před celým týmem. Na druhé straně však přibývají zkušenosti a tím se zkracuje čas technické realizace některých činností.
Snad se také podaří archeologům získat finanční podporu pro realizaci antropologické studie souboru vyzvednutých ostatků z hromadných hrobů. Ty jsou aktuálně uloženy v Národním muzeu, kde čekají na prozkoumání, díky kterému bychom získali další zajímavé informace o našich předcích a středověkém životě v Kutné Hoře.
Další informace
Pokud vás článek zaujal a chtěli byste se dozvědět víc, doporučuji video dokumenty o restaurování kostela Všech svatých: 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020. Sledujte také web farnosti, kde se dozvíte o zajímavých plánovaných přednáškách, například s PhDr. Janem Frolíkem, která by se měla uskutečnit 24. června 2021.
Poděkování patří: Radce Krejčí, ředitelce organizační složky Římskokatolické farnosti Sedlec
Fotografie označené * jsou z archivu farnosti.